I. PREVIDNO S SLADKARIJAMI IN KISLIMI NAPITKI

Glavni vzrok za nastanek kariesa so ogljikovi hidrati (predvsem enostavni sladkorji) v najrazličnejši hrani, ki jih ustne bakterije uporabijo za lastno prehranjevanje in pri tem ustvarjajo kislino, ki razkraja zobno kislino.
Poleg sladkarij se sladkor nahaja v najrazličnejših vrstah hrane, kot so sokovi, med, sadje. Ker se je dandanes težko izogniti jedem, ki vsebujejo sladkor, predlagamo naslednje:
1. Bolje kot večkrat dnevno je zaužiti sladkarije enkrat dnevno (kot poobedek). Tako so za zobe manj škodljive.
2. Vsi sadni sokovi, tudi naravni, vsebujejo sladkor. Za zobe je nevarna že določena kislina naravnega sladkorja.
3. Pri zaužitju pijač z veliko kisline (limonada, kola, oranžada, vino) odsvetujemo takojšnjo ustno nego, saj kislina najeda zobno oblogo, ki jo s ščetkanjem še dodatno poškodujemo.
4. Lep bel nasmeh pokvarijo tudi obarvani zobje, ki jih povzročajo pijače z umetnimi in naravnimi barvili ter kajenje.

II. NEKAJ NASVETOV ZA NEGO USTNE VOTLINE
1. Pri izboru zobne ščetke upoštevajte trdoto ščetin. Če so pretrde, lahko poškodujejo zobno sklenino in dlesen. Glava ščetke naj bo čim manjša in prilagodljiva, saj le tako lahko očistimo tudi manj dostopne dele zobovja.
2. Najprimernejša tehnika ščetkanja je pod kotom 45 stopinj, in sicer ščetkamo z nežnimi krožnimi gibi od dlesni proti vrhu zob.
3. Očistiti je potrebno vse zobne površine; ob licu, na nebni strani in tudi grizno površino.
4. Najenostavneje je, da imamo vedno enak vrstni red ščetkanja in tako ne izpustimo nobene ploskve.
5. Pri ščetkanju je potrebno paziti, da ne poškodujemo dlesni ali občutljivega zobnega vratu.
6. Uporabljajte zobno pasto z dodanimi fluoridi, ki se vgrajujejo v sklenino in tako nadomeščajo kalcij, ki se pod vplivom kislin iz nje izplavlja.
7. Zobe umivajte po vsakem obroku oz. minimalno 2x dnevno (zjutraj in zvečer). Umivanju zob namenite vsaj 3 minute.
8. Za čiščenje medzobnega prostora uporabljajte zobno nitko ali interdentalno ščetko.
9. Zobno nitko previdno vstavite v medzobni prostor, ki ga nato čistite s počasnimi "žagajočimi" gibi. Pazite, da z nitko ne poškodujete dlesni.
10. Če imate v ustih protetični nadomestek (npr. mostiček) uporabljajte za čiščenje pod členi, ki nadomeščajo manjkajoče zobe, interdentalno ščetko ali posebno zobno nitko.
11. Če imate ortodontski aparat, morate prav tako uporabljati ščetko, za predele okrog nosilcev pa obstaja posebna zobna ščetka. Prav tako je nujna uporaba zobne nitke, ki je posebej prilagojena za čiščenje okrog aparata.
12. Ustna higiena zajema tudi čiščenje jezika, saj se na njem zadržuje največja količina bakterij. Za to izberite posebno plastično strgalo za jezik, ki ga lahko kupite v lekarni ali pri osebnem zobozdravniku.
12. a) Čiščenje jezika najenostavneje poteka tako, da ga z levo roko držite (pri tem si pomagate z brisačo ali robčkom). Nato se s strgalom dotaknete korena jezika (del jezika pred žrelom) in potegnete po hrbtu jezika naprej proti ustnicam. Postopek trikrat ponovite.
13. Kot dopolnilno sredstvo oz. sredstvo, s katerim zaključimo ustno higieno, uporabimo razne ustne vode. Z njimi izpiramo in dezinficiramo usta ter osvežimo zadah. Bodite pozorni na antiseptične ustne vode in sicer na vsebnost koncentracije antiseptika Klorheksidina, ki naj ne bo previsoka.
14. Zobno ščetko je priporočljivo zamenjati enkrat mesečno, najdlje pa jo lahko uporabljate 3 mesece.
III. OBZOBNA TKIVA
Eden najpogostejših težav - krvavenje dlesni. Kakšno nego uporabimo takrat?
Slaba higiena ustne votline lahko poleg kariesa, povzroči kronično vnetje dlesni ter posledično parodontalno bolezen, ki nezdravljena lahko sčasoma vodi v izgubo zob.
Ko so dlesni vnete, že ob najmanjšem dotiku zakrvavijo. V tem primeru se ne smemo ustrašiti in prekiniti s ščetkanjem tega predela, ker se obloge pričnejo še bolj kopičiti, kar vnetje še poslabša.
Še posebej ob krvavenju dlesni je poleg rednega ščetkanja pomembna tudi ustrezna tehnika in uporaba mehke medzobne ščetke, zobne nitke ali medzobnih ščetk (za čiščenje medzobnih prostorov), spiranje z antiseptičnimi ustnimi vodami ter seveda obisk pri zobozdravniku.
IV. OTROCI IN ZOBJE

Dr. Janja Pavšič Jurca: "Veliko staršev me sprašuje, kdaj začeti z ustno higieno pri majhnih otrocih in ali so mlečni zobje res tako pomembni. Odgovor je - zelo zgodaj! Priporočljivo je čiščenje malih otroških ust že veliko pred izraščanjem prvih mlečnih zob (pred 6. mesecem starosti). To pomeni čiščenje dlesni z vlažno mehko bombažno krpico po dojenju oz. hranjenju s stekleničko. Ko pokukajo prvi mlečni zobki (to sta ponavadi spodnja prva sekalca), je priporočljivo vsaj dvakrat dnevno (zvečer in zjutraj) ščetkati zobe z zelo mehko zobno ščetko, ki je namenjena prav za nego otroških ust. Uporabimo otroške zobne paste z zelo nizko koncentracijo fluoridov. Le-te so priporočljive šele po 1. letu starosti oz. ko otrok že zna izplakniti usta. Pri dojenčkih bodimo pozorni na pitje sladkanih ali gaziranih pijač, še posebno iz stekleničk s "cuclji". Otroku raje za žejo ponudimo pitje nesladkanega čaja ali vode. Še vedno se poraja nedorečeno vprašanje glede jemanja fluorovih tabletk. Svetujem, da se o tem pogovorite z izbranim zobozdravnikom ali pediatrom. Zelo pomemben je čas okrog otrokovega 6. leta starosti, ko večina staršev čaka na izrast prvih stalnih zob. Pri tem zmotno mislijo, da so to sekalci (enojke). Stalni zobje, ki pri večini izrastejo prvi, so prvi stalni kočniki (šestice). Če starši tega ne vedo in hkrati ne vzdržujejo zadovoljive ustne higiene, bodo ti prvi stalni zobje, ki pa so zelo pomembni za žvečenje hrane čez celo življenjsko obdobje, zelo hitro propadli. Za konec predlagam: z rednimi obiski pri zobozdravniku, izogibanjem pretiranemu uživanju sladkih pijač in hrane, s skrbnim čiščenjem zob in ustne votline ter sodelovanjem staršev pri ščetkanju mlečnih in stalnih zob vsaj do otrokovega 10. leta starosti, bo prihranjena marsikatera otroška solzica na zobozdravniškem stolu. Namesto tega se bomo do naslednjega obiska poslovili z nasmejanim obrazom in rokico polno štampiljk!"